Logika otázek (Okolí a souvislosti logiky LS 2003)  #3
Libor Běhounek,  http://www.volny.cz/behounek/logic/teaching/erotetic03

Dále nechť  A, A jsou propozice (např. ||||, ||||),  Q, Q1, Q2 otázky (tj. rozklady logického prostoru, např. ||?||, ||?x||, …),  [w]Q třída rozkladu Q příslušná w (např. ||?||w).
Porovnávání odpovědí
A dává správnou částečnou odpověď na Q ve w  df  nevylučuje správnou přímou odpověď, tj. A  [w]Q  0  (ale A nemusí být ve w pravdivá!)
A je informativnější odpověď na Q než A  df  vylučuje více přímých odpovědí, tj. (w)(A  [w]Q = 0    A  [w]Q = 0)
A je informačně lepší odpověď na Q než A  df  (a) je informativnější, nebo (b) stejně informativní, ale slabší než A (tj. A |= A).
Cvičení
1.	Seřaďte dle informační kvality následující odpovědi na ?(p  q):  p, p, q, r, p  p, , p  q, p  q, p  r, p  q  r.

Meze Groenendijkova-Stokhofova přístupu
1.	Koordinace otázek
Konjunkce otázek – odpověď na Q1  Q2 dává odpověď na obě otázky (A |= Q1  Q2  iff  A |= Q1  &  A |= Q2)  =  nejhrubší společné zjemnění rozkladů (průniky přímých odpovědí).
Avšak obdobně definovaná disjunkce otázek není otázkou (nedává rozklad); nejjemnější společné zhrubění neodpovídá disjunkci otázek.
Řešení:
a)	úprava sémantiky (místo otázek vzít v některých kontextech množiny jejich vlastností)
b)	disjunkce není jedna otázka, ale více na výběr pro tázaného

2.	Mention-some interpretace
–	v daném w více než jedna správná odpověď (jako u disjunkce)
–	částečné odpovědi na otázku v mention-all interpretaci jsou úplnými odpověďmi mention-some (ale ne všechny – negativní částečné odpovědi tak nevnímáme)

3.	Open questions (zvl. why-questions)
–	odpovědi nejsou již hotové, ale musejí být vytvořeny
–	otázkám obvykle rozumíme i bez znalosti alternativ (meze samotného Hamblinova přístupu, srv. 3. postulát)

4.	Otázky v matematice
–	matematické pravdy platí ve všech možných světech stejně (netvoří rozklad)
–	obdobný problém v klasické intenzionální logice (všechny nutné pravdy ekvivalentní)